FORSYNING
Fødevarer og økologi: de seks mest forurenende kostvaner i verden
Vi ved efterhånden, hvordan fødevarer, i betydningen fødevareproduktion, påvirker CO2-produktionen og generelt er en af de mest forurenende faktorer i verden. Intensivt landbrug, pesticidbrug og massiv dyrkning belaster vores planet.
I forskellige dele af verden spiser folk imidlertid forskelligt, og derfor påvirker disse kostvaner forureningen i forskellige regioner forskelligt. Kort sagt producerer forskellige kostvaner forskellige grader af forurening og bidrager til den på forskellige måder.
Så hvilke kostvaner er de mest forurenende for miljøet? Lad os finde ud af det sammen på baggrund af data fra forskning offentliggjort i The American Journal of Clinical Nutrition.
Fødevarer og økologi: de seks mest forurenende kostvaner i verden
Vi ved nu godt, hvordan fødevareproduktionen påvirker CO2-produktionen og generelt er en af de mest forurenende faktorer i verden. Intensivt husdyravl, brug af pesticider og massiv dyrkning belaster vores planet. I forskellige dele af verden spiser folk imidlertid forskelligt, og derfor påvirker disse kostvaner forureningen i forskellige regioner på forskellige måder. Kort sagt producerer forskellige kostvaner en forskellig grad af forurening og bidrager til den på forskellige måder. Så hvilke kostvaner er de mest forurenende for miljøet? Lad os finde ud af det sammen på baggrund af data fra forskning offentliggjort i The American Journal of Clinical Nutrition.
1 - Ketogen diæt
Vi ved nu godt, hvordan fødevareproduktionen påvirker CO2-produktionen og generelt er en af de mest forurenende faktorer i verden. Intensivt husdyravl, brug af pesticider og massiv dyrkning belaster vores planet. I forskellige dele af verden spiser folk imidlertid forskelligt, og derfor påvirker disse kostvaner forureningen i forskellige regioner på forskellige måder. Kort sagt producerer forskellige kostvaner en forskellig grad af forurening og bidrager til den på forskellige måder. Så hvilke kostvaner er de mest forurenende for miljøet? Lad os finde ud af det sammen på baggrund af data fra forskning offentliggjort i The American Journal of Clinical Nutrition.
2 - Paleodiet
En meget speciel kost, der ikke er anerkendt af det videnskabelige samfund og potentielt skadelig, og som er inspireret af ernæringsregimet hos mennesker, der levede før landbrug og dyreavl for ca. 10.000 år siden (i stenaldertiden). Altså et meget højt indhold af proteiner (hvidt kød, dårlig fisk, æg) og fedtstoffer (ud over dem fra de nævnte animalske fødevarer også fra nødder). Kulhydrater er derimod til stede i meget små mængder og kommer udelukkende fra grøntsager. Denne kost er den næstmest forurenende ifølge undersøgelsen, idet den pr. 1000 kalorier udleder 2,6 kg CO2.
3 - Altædende kost
Den mest almindelige diæt i verden, som ca. 86 procent af alle mennesker følger. Det er 2,23 kg CO2, der udledes pr. tusinde kalorier, der indtages her, men der er ingen sammenligning med vegetarisk og vegansk kost. Forfatterne til undersøgelsen spekulerer i, at hvis en tredjedel af de altædende spiste vegetarisk i en dag, ville det svare til at fjerne 547 millioner bilkilometer fra vejene for miljøet.
4 - Fiskekost
Fiskekost er ernæringsmæssigt den bedste af dem alle og er den fjerde mest miljøvenlige kost og dermed i god stand. Alene ved at spise på denne måde udledes der 1,6 kg CO2 pr. 1.000 kalorier, der indtages.
5 - Vegetarisk kost
Den vegetariske kost overstiger næppe 1 kg emissioner pr. 1.000 kalorier. Vegetarisme forbyder kød og fisk, men ikke fødevarer af animalsk oprindelse, såsom mælk, æg og ost.
6 - Vegansk kost
Den veganske kost er måske den mest ekstreme og uden tvivl den mest vanskelige at følge. I praksis er det en diæt, der ikke indeholder animalske fødevarer (kød, fisk, mælk og mejeriprodukter, æg og honning), og som er baseret på indtagelse af korn, bælgfrugter, grøntsager og frugt, både friske og tørrede, vegetabilske olier, vegetabilske drikkevarer og frø. Økologisk set er det dog den bedste, idet der kun produceres 0,7 kg CO2 pr. 1 000 kalorier pr. indtag.
at spise godt
10/06/2024
Nogle mennesker oplever en kraftig vægtforøgelse i forbindelse med perioder med diæter eller slankekure, som teoretisk set burde få dem til at tabe sig. Er det mærkeligt? Nej, det er faktisk en meget mere almindelig tilstand, end man skulle tro.
Vægtforøgelse er dybest set forskellen mellem de kalorier, der optages gennem maden, og de kalorier, der bruges i løbet af dagen gennem fysisk aktivitet, stofskifte og andre faktorer. Hvis du er på en kaloriefattig diæt, og du bemærker en stigning i vægten, kan der være forskellige årsager.
Fra en ændring i stofskiftet til motion, og det er grunden til, at selv de, der er på en streng diæt, kan opleve at tage på i vægt.
sundhed
08/06/2024
I USA tages aspirin dagligt af mindst 40 procent af de voksne, der er 60 år eller ældre. Indtaget begrundes med, at disse personer har brug for at forebygge blodpropper, der kan forårsage slagtilfælde eller hjerteanfald.
I de senere år har eksperter dog revurderet den daglige brug af aspirin til alle ældre, fordi det hos mange af dem kan medføre en øget risiko for blødning, endda mere subtile blødninger, som så kan føre til anæmi. For nogle ældre mennesker anbefales daglig brug af aspirin dog stadig, især hvis de allerede har haft episoder med hjerteanfald eller slagtilfælde.
Undersøgelsen undersøgte ikke, hvordan aspirin kan bidrage til anæmi, men forskerne har en idé om, hvordan det kan ske.